![]() |
20.11.2012 13:33:14
No, my třeba nemáme televizi, takže nikdo vás ze zákona k ničemu nenutí.
Ale jinak - jste opravdu chudinka. Navrhuji uspořádat sbírku na vás, místo na chudé děti. ![]() ![]() |
19.11.2012 8:32:06
Tím, že pomůžete vzdělávat děti v Asii, se rozhodně nebudete podílet na růstu jejich populace
![]() ![]() |
19.11.2012 8:24:20
Ehm...nedá mi to ještě reagovat. Jedna průměrná rodina v Evropě nebo v USA znečistí svou velkou spotřebou více vody a vzduchu než průměrná (o dost větší) rodina v Bangladéši. Lidé žijící pod hranicí chudoby přežívají ze dne na den a hlavně se starají o svůj prázdný žaludek. Často jsou nevzdělaní a sami ani neví, proč by jejich děti měly chodit do školy. Počet dětí často souvisí i s jejich náboženstvím. Je to úplně jiná realita
![]() |
x x |
19.11.2012 7:47:07
Nejde o to, že bych nechtěla pomoci nějakému tomu děcku ke vzdělání. Ale toto je pomoc ze špatného konce, který nebude mít smysl nikdy, pokud tam populace poroste tak jak roste. V padesátých letech byla světová populace cca 2,5 miliardy, nyní je kolem 7 miliard a odhad pro rok 2050 je kolem 9 miliard. 57% světové populace žije v Asii, 24% v Africe, v Evropě 5,3 a v Severní Americe 4,1%. Pardon, ale tímto způsobem nás africké a asijské země pouze stáhnou ke dnu a já se opravdu na tom nemíním nijak podílet.
|
Lenka nové |
![]() |
18.11.2012 18:34:30
Mince ani žádný finanční dar problém nevyřeší. Naopak. Rodiče musí změnit svůj postoj. Nemohou přivádět na svět jedno dítě za druhým a čekat, že jim děti zajistí obživu. Musí si uvědomit, že jsou to oni, kdo se má o dítě řádně starat, živit je, posílat do školy, chránit je proti zneužívání a řádně je vychovávat. V minulosti nebylo očkování apod., část dětí se dospělosti nedožila. Dnes je to jiné. Přesto tito lidé nezměnili své tradiční chování. Dochází k ničení přírody, chybí pitná voda, nezaměstnanost je vysoká. Dokud rodiče nebudou motivováni k tomu, aby přistupovali k plození dětí zodpovědněji, bude problém jen narůstat.
|
Petra + 2 kluci |
• |
17.11.2012 12:11:03
Děkuju, za tvůj příspěvek. Z diskuse je mi smutno.
|
15.11.2012 11:43:32
Dlouho jsem žila v Indii a na vlastní oči viděla, jak fungují některé projekty podporující rozvoj vzdělávání a zdravotnictví. Pravidelně jsem docházela do slumových škol v Dillí a bylo neuvěřitelné vidět děti, které díky maličké škole stlučené z plechů získají nový smysl života. Neziskové organizace prodělaly za poslední roky velký vývoj a v dnešní době od začátku plánují projekty tak, aby byly co nejvíce udržitelné (třeba tím, že je dělají ve spolupráci s místními organizacemi).
Za mě: pokud chci někomu pravidelně pomáhat, rozvojové projekty v zahraničí MÁ smysl podpořit, jen člověk musí pečlivě vybírat a zvolit si důvěryhodnou organizaci ![]() |
x x |
14.11.2012 15:41:20
Já si vždycky vzpomenu na zemětřesení na Haiti, jak tam seděli a natahovali ruce, místo aby zvedli zadky a šli něco dělat, aby si to tam dali dokupy. Nebo si vzpomenu jak v Afghánistánu vojáci stavěli přehradu a domácí stáli kolem a čuměli, než aby přiložili ruku k dílu. Ono je snané pořád čekat, co jim kdo dá. Pak se tady objeví v médiích fotka vyhublého černého děcka a všichni ze soucitu pošlou nějakou tu korunku. Mně je těch děcek tam taky líto, ale nebudu posílat peníze tam, kde to nemá sebemenší smysl. Nespasím celý svět. Starám se jak nejlépe umím o svoje děti, aby z nich byli slušní lidi, a to je myslím víc než dost.
|
Jája |
• |
14.11.2012 14:42:31
Hlavně že jim charitně přispějeme na vzdělání.
O situaci v postižených částech světa se dlouhodobě zajímám. Co vím, tak třeba v Africe běžel projekt, kdy čeští pracovníci vybudovali u jedné vesnice několik rybníků a naučili tamní obyvatele chovat, lovit a zpracovávat ryby. Po více než roce odjeli s tím, že to lidé umí a že jim pomohli k obživě. Po několika letech se vrátili. O jeden rybník se starala jedna rodina a vedlo se jim dobře. Ostatní rybníky byly zpustlé a obyvatelstvo znovu v bídě. Lidi by museli makat, na co by to ale dělali, když bylo snazší žebrat o pomoc, že? Další jsou příhody z Jihoafrické republiky, kde po zrušení apartheidu mají černoši stejná práva jako běloši. Zatímco běloši makají, černoši se flinkají (asi jako naše tmavší zatím ještě menšina). Taky mají nařízené kvóty. Takže třeba v autoservisu makají tři bílí opraváři a jednou za měsíc tam dojede vládní úředník a vybere prachy na plat pro černocha, kterého tam nikdy neviděli, natož aby něco dělal. Výsledek: řada bělochů už radši emigrovala. A podobných situací znám víc. Kdo bude ty nemakačenky živit, až utečou všichni ti, co ještě dělají. Vždyť my tady děláme něco podobného. Zatímco bílá většina se ve třiceti letech rozmýšlí, jestli si může dovolit první dítě, nemakačenkové mají ve stejném věku 5-7 dětí a řvou cosi o právech. Za ty prachy, co na ně jdou, už by se socializovala a zkultivovala i gorila nížinná! Co budou dělat, až budou většinou? Budou ti bílí a makající za plotem v rezervaci, aby na ně hladová a nemakající většina nemohla? (Tak už to totiž je v Jihoafrické republice. Chceme to taky?) |
x x |
14.11.2012 11:04:48
Myslím, že oni nikdy nebudou a ani nebudou chtít myslet naším Evropským způsobem. Tam, kde se dívka vzepře a prosazuje vzdělání, tak dostane rovnou kulku do hlavy.
|
Další akce nalezte zde
Další recepty nalezte zde
(C) 1999-2024 Rodina Online, všechna práva vyhrazena.